א.1 | מבוא
ביוני 1992 עמדו להתקיים בחירות לכנסת, ויצחק רבין, מועמד מפלגת העבודה לראשות הממשלה, התחייב להגיע להסכם עם הפלסטינים תוך שישה עד תשעה חודשים. באפריל אותה שנה נפגש יוסי ביילין, ראש חוג "משוב" היוני במפלגת העבודה ודמות בולטת בין תומכי שמעון פרס, עם טריה רוד לארסן, ראש מכון נורבגי למדעי החברה (FAFO) שאשתו מונה יול עבדה במשרד החוץ הנורבגי. לפי ביילין בספרו "לגעת בשלום", הם סיכמו על תכנית להקמת ערוץ בלתי רשמי לשיחות עם הפלסטינים לאחר הבחירות כדי לקדם את תהליך השלום.
בבחירות זכתה מפלגת העבודה ויצחק רבין נבחר לראשות הממשלה. באותו זמן עדיין התנהלו בוושינגטון השיחות עם נציגים פלסטינים תושבי יהודה ושומרון ורצועת עזה שהחלו בעקבות ועידת מדריד (1991). בשיחות דנו על הסכם ביניים המבוסס על אוטונומיה, בחירות לרשות פלסטינית ועל משא ומתן על הסכם הקבע לאחר תקופת מעבר. בשיחות נתגלו חילוקי דעות בקשר לגודל המועצה, לסמכויותיה ולחשש הפלסטיני שהסכם הביניים והקמת האוטונומיה יהפכו לפתרון הקבע, כפי שתוכנן בהצעת האוטונומיה המקורית של מנחם בגין. ללא תמיכה גלויה מצד אש"ף ויושב ראש הארגון, יאסר ערפאת, לא הייתה התקדמות של ממש בוושינגטון.
ראש הממשלה רבין ופרס, שהתמנה לשר החוץ, היו יריבים פוליטיים שבמשך שנים רבות נאבקו על הנהגת מפלגת העבודה. לאחר הניצחון, הם הגיעו להסכמה על פעילות משותפת, אך רבין מידר את פרס מהערוצים הראשיים בתהליך השלום – המגעים עם האמריקנים על הסכם עם סוריה והשיחות עם הירדנים והפלסטינים בוושינגטון. בידי פרס וביילין, סגן שר החוץ, נותר תחום השיחות הרב לאומיות על נושאים אזוריים כגון בעיית המים והפליטים הפלסטיניים. כדי להרחיב את השתתפות הפלסטינים בשיחות אלו פנה פרס למצרים. בנובמבר 1992 הציע פרס לנשיא מצרים חוסני מובארכ, להקים את האוטונומיה בעזה תחילה לפני הרחבת התהליך ליהודה ושומרון. המצרים העלו הצעה זו עוד בשנות ה-70, לאחר חתימת הסכמי קמפ דייוויד. ערפאת לא דחה את הרעיון.
כיוון שפרס לא הורשה לעסוק בשיחות וושינגטון, התכנית לא הבשילה. בדצמבר 1992 נפגש דר' יאיר הירשפלד בלונדון עם אבו עלא (אחמד קריע), ממנהיגי אש"ף וראש המחלקה הכלכלית בארגון ועם עפיף ספייה, נציג אש"ף בבריטניה. הירשפלד היה איש אקדמיה ושותפו של ביילין לקרן לשיתוף פעולה כלכלי ((ECF, גוף מחקרי לקידום השלום ששאף להשפיע על מדיניות הממשלה. אבו עלא הגיע ללונדון במסגרת ועדת ההיגוי של השיחות הרב לאומיות, והפגישה התאפשרה בעקבות מגעים בין ביילין והירשפלד לבין הפעילה הפלסטינית חנאן עשראווי ולארסן.
![](https://catalog.archives.gov.il/wp-content/uploads/2022/11/יאיר_הירשפלד_-_ספטמבר_2018-873x1024.jpg)
דר' יאיר הירשפלד, 2018. צילום: עמרם פאל,ויקימדיה
הפגישה הובילה לפתיחת שיחות בין הירשפלד ותלמידו ושותפו לדרך רון פונדק, איש מערכת הביטחון לשעבר, לבין נציגי אש"ף בנורבגיה. תחילה היו השיחות לא רשמיות, וגם לאחר שהצטרפו אליהם נציגים רשמיים, נשמרה הסודיות. על אף ששפע ספרי הזיכרונות, שפרסמו המעורבים בשיחות, מבוססים בחלקם על תיעוד מקורי, עד עתה לא נמצא בארכיון המדינה רישום של השיחות וגם בחו"ל התפרסמו מסמכים בודדים.
לאחרונה קיבל ארכיון המדינה אוסף מסמכים המתעדים את "תהליך אוסלו" מדר' יאיר הירשפלד, לצד מסמכים נוספים על פעילותו של מכון המחקר שהקים, הקרן לשיתוף פעולה כלכלי (ECF). המסמכים מלמדים שקדמו לתהליך מגעים בין הירשפלד וביילין לבין מנהיגים פלסטינים בגדה המערבית ובעזה, עוד בשנת 1989, בעקבות האינתיפאדה הראשונה. בין המנהיגים היו פייסל חוסייני וחנאן עשראווי, שהשתתפו במשלחת הפלסטינית לשיחות וושינגטון. הם היו קשורים לאש"ף אך לא חברים רשמיים בארגון. בשנת 1989 גם התקיימו בהאג, בירת הולנד "שיחות קרבה" בין פלסטינים וישראלים, בהם הירשפלד וביילין, ששימשו אף הן הקדמה לתהליך אוסלו. גם פגישות אלו, לצד מגעים עם תושבי השטחים תומכי ירדן, מתועדות באוסף הירשפלד. באוסף מגוון רחב של תכניות לשיתוף פעולה עם הפלסטינים וגורמים אזוריים לאחר חתימת ההסכמים, הצעות להסדר הקבע וחומרים מדיניים נוספים, ראו קישור לתיקי האוסף באתר הארכיון.
בפרסום זה אנו מביאים בפעם הראשונה עדות ממקור ראשון על השיחות. האוסף בנושא הסכם אוסלו, שנסרק ומופיע באתר ארכיון המדינה (ורובו במיכלים פ 5513, פ 5614), כולל פרוטוקולים, טיוטות הסכם, דיווחים לראש הממשלה רבין ולשר החוץ פרס ורישומי פגישות פנימיות של משתתפי הצד הישראלי במשא ומתן. הם אינם כוללים פגישות בדרג גבוה בהן השתתף ראש הממשלה רבין, ולצורך תיעוד חלקו נעזרנו בספרות הקיימת.
דר' הירשפלד מסר לארכיון גם אוסף "יומני פגישות" ובהם פרוטוקולים של השיחות בכתב ידו. חלק מהן הודפסו ומופיעים באוסף הסרוק. בעזרתו האדיבה של דר' הירשפלד, גם פוענחה והוקלדה אחת מהשיחות, שלא הודפסו בעבר, והיא מופיעה במבחר התעודות שלפנינו, לצד כמה קטעים חדשים שנסרקו כאיורים לפרסום.
![](https://catalog.archives.gov.il/wp-content/uploads/2022/11/diary-photograph-768x1024.jpg)
דוגמה למחברת מתוך יומני דר' הרישפלד
תודתנו נתונה לליאור אלפי ולשרון רווח ממחלקת ההפקדות שדאגו להעברת האוסף לארכיון, ליוסי כהן ומחלקת הגניזה האחראית למסירת האוסף לרישום וסריקה, לצבי לוי שהשתתף ברישום האוסף והיה אחראי להעברתו לקטלוג ולמחלקת חשיפה שחשפה את התיקים העוסקים בהסכם אוסלו.